Лінгвостилістичні та прагматичні особливості неодериватів та неографізмів періоду російсько-української війни - Костусяк, Наталія Миколаївна (Wydawnictwa Uniwersytetu Warszawskiego, 2024)
У статті охарактеризовано мовний інструментарій сучасного військово-публіцистичного дискурсу, який зазнав помітних зрушень під впливом зовнішніх чинників. Важливим показником динамічності є структурно, семантично та графічно модифіковані маркери інновацій, які відіграють вирішальну роль у висвітленні актуальних подій та психологічно напружених ситуацій. Водночас ці маркери слугують прагматичним та інтенційним цілям журналістів, створюючи ефекти сенсаційності, незвичності та непередбачуваності, додаючи медіаконтенту іронії, сарказму, емоційної оцінки та експресивних відтінків. Зазначено, що імпровізаційність і креативність у формальній репрезентації забезпечують лексичні одиниці, які зазнали розширення своєї семантичної структури. Значну частину непохідних та неологізмів у медіатекстах на військову тематику становлять позначення ворога, які, хоч і виходять за межі норм, притаманних журналістиці та художньому письму, яскраво репрезентують огиду, ненависть, зневагу до російських агресорів, надаючи текстам глузливо-гумористичної та зневажливої тональності. Описано контаміновані мовні одиниці (москолота), складні слова, утворені з двох оцінних іменників (ординці-окупанти, ординці-московити), прикметники з пейоративною конотацією (московсько-фашистський та ін.). Основну увагу приділено неосемантизмам, у межах яких досліджено прикметниковий дериват м'ясний. Він з'являється у словосполученнях на кшталт м'ясні хвилі та м'ясний штурм переважно в контексті знищення російських окупантів. Серед вторинних епітетів синкретичного змісту проаналізовано зневажливо-іронічні ідентифікатори білоруського президента, які підкреслюють його негативні риси в принизливій формі, аж до вульгаризації тексту. З'ясовано, що іменник бульба, а також пов'язаний з ним атрибут бульбашний і синонімічний корелят картопляний є компонентами вторинних номінацій на позначення Олександра Лукашенка (бульбашний посіпака, картопляний диктатор, картопляний фюрер, картопляний лох, картопляний хробак). Прикметник картопляний надає зневажливого відтінку, функціонуючи як компонент у назвах білоруської держави (картопляна країна). У контексті мовної трансформації проаналізовано назви держав, їхніх лідерів та інших осіб, причетних до військової агресії в Україні. Ці назви часто стилізуються у ЗМІ під малі літери для вираження зневаги та презирства. Розглянуто їхні стилістичні особливості, емоційні конотації та комунікативно-прагматичні функції.
Keywords: неопохідний; неосемантизм; неографізм; лексика; лексичне значення; іменник; прикметник; мова мас-медіа; Українська мова