Неологізми німецької мови у час коронакризи - Рись, Лариса Федорівна; Пасик, Людмила Адамівна (Кременецька обласна гуманітарно-педагогічна академія ім. Тараса Шевченка, 2020)
Стаття присвячена аналізу неологізмів, у тому числі оказіоналізмів, які виникли в німецькій мові у час пандемії COVID-19, та впливу коронавірусної кризи на суспільство та мову зокрема. Серед основних способів збагачення лексичного складу німецької мови у час коронакризи виокремлено перехід фахової спеціалізованої лексики із галузі епідеміології та медицини до загальновживаної, запозичення, словотвір та семантичну деривація, або утворення нових значень слів. Встановлено основні види морфологічного словотворення нових лексичних одиниць: словоскладання, афіксація, скорочення і контамінація. Найбільша кількість новотворів представлена композитами, які здатні виразити одним словом складні суспільні явища, так чи інакше спричинені коронавірусом. Інші похідні лексеми представлені дериватами, в основному суфіксальними утвореннями, контамінованими лексичними одиницями та скороченнями. Окрім великої кількості власне неологізмів, яким характерна новизна форми і значення, спостерігаємо і зміни у семантиці окремих слів. Словниковий склад німецької мови виявився чутливим до змін, які виникли у різних сферах життя людей під час пандемії, як то медицина, економіка, комунікація, відносини у спільноті тощо.
Keywords: неологізм; словотвір; запозичення; словоскладання; афксація; контамінація; скорочення