Гносеологічний потенціал наукового факту з позицій методології позитивізму - Борейко, Юрій Григорович; Федотова, Тетяна Володимирівна (My University, 2024)
Актуальність проблеми обумовлюється необхідністю об’єктивного аналізу, узагальнення та систематизації накопичених фактів у процесі наукового пізнання. Важливим завданням є не лише встановлення нового факту, а й пояснення його з точки зору сучасної науки, з’ясування теоретичного і практичного значення. Критичне осмислення наукової інформації, оцінка її переваг і недоліків передбачає методологічне осмислення наукових фактів. Мета дослідження полягає у з’ясуванні гносеологічного потенціалу наукового факту з позицій методології позитивізму. Основними завданнями є аналіз наукового факту як форми вираження предметного знання; розкриття специфіки розуміння наукового факту представниками методологічних напрямів позитивізму. Методи дослідження ґрунтуються на загальнонаукових підходах та принципах філософського дослідження. Розкриття сутнісних характеристик наукового факту як невідємної складової пізнання забезпечує використання структурно-функціонального методу. Діалектичний метод дозволяє осмислити факти об’єктивної дійсності, з’ясувати причини появи фактів та визначити закономірні зв’язки між ними. Пояснення, відбір, класифікація, узагальнення наукових фактів здійснюється за допомогою герменевтичного методу. Компаративний метод дає змогу виявити характеристики фактів повсякденного життя у порівнянні з науковими фактами як відображенням об’єктивних фактів у людській свідомості. Результати дослідження дають змогу стверджувати, що науковий факт як основа емпіричних узагальнень, взаємозв’язків, законів є складовою наукового пізнання, яка характеризує зовнішні і внутрішні зв’язки, стан та зміни досліджуваного об’єкта. Важливе методологічне значення мають протиріччя між новими фактами і суперечності фактів з актуальними гіпотезами та теоріями. Вагома онтологічна складова та гносеологічна природа наукового факту виявляються у його тлумаченні як фрагмента досліджуваної реальності. Найбільш виразно раціоналістична орієнтація та емпіризм в оцінках наукового факту виявляється у підходах послідовників позитивістської традиції філософії та методології науки. Постпозитивістська концепція критичного раціоналізму вбачає розвиток пізнання у зростанні правдоподібності теорій шляхом емпіричної фальсифікації, де визначальна роль належить науковим фактам
Keywords: наукове пізнання; науковий факт; методологія; позитивізм; знання; досвід; верифікація; фальсифікація