МОРАЛЬНИЙ ВИМІР ПОЧУТТЯ ПРОВИНИ: ЦІННОСТІ ОСОБИСТОСТІ ТА МАНІПУЛЯТИВНИЙ ВПЛИВ - Пасічник, Леся (My University, 2025)
Мета статті полягає у теоретичному дослідженні підходів до вивчення морального виміру почуття провини через взаємозв’язок між цінностями особистості, моральним аспектом переживання почуття провини та маніпулятивним впливом. Методи дослідження. Основними методами дослідження виступали теоретичний аналіз літератури із зазначеної проблематики, узагальнення та систематизація наукового матеріалу. Результати. Цінності особистості формуються в процесі її соціалізації. У різних підходах цінності розділяють на суспільні та особистісні, термінальні та інструментальні тощо. Ієрархія сукупності цінностей особистості складає її ціннісні орієнтації, що є вагомим елементом моральної свідомості особистості. Почуття провини є емоційним механізмом, який безпосередньо пов’язаний із системою цінностей та активізується при їх порушенні чи ігноруванні у поведінці. Через апеляцію до моральних норм і цінностей, почуття провини постає як засіб психологічного тиску, контролю або підкорення. Висновки. Почуття провини як моральна емоція виконує важливу функцію внутрішнього регулювання поведінки особистості відповідно до засвоєних ціннісних орієнтацій. Здатність особистості переживати провину після порушення етичних орієнтирів, що ґрунтуються на її ціннісній системі, сприяє саморефлексії, відновленню міжособистісних зв’язків і збереженню моральної цілісності. У цьому контексті почуття провини постає як адаптивний механізм моральної саморегуляції, що підтримує узгодженість між цінностями та поведінкою індивіда. Разом з тим, у міжособистісному та соціальному просторі, а також залежно від того, як особистість сприймає себе через призму власної цінності, моральної гідності чи недосконалості, почуття провини може втрачати свою особистісну регулятивну функцію і ставати об’єктом зовнішнього маніпулятивного впливу.

Purpose. The purpose of this article is to conduct a theoretical study of approaches to examining the moral aspect of guilt through the connection between personal values, the moral aspect of experiencing guilt, and manipulative influence. Methods. The primary research methods were theoretical analysis of literature on the topic, generalization, and systematization of scientific material. Results. Personal values are formed in the process of socialization. In different approaches, values are divided into social and individual, terminal and instrumental, etc. The hierarchy of an individual’s values comprises their value orientations, which are an important element of their moral consciousness. Guilt is an emotional mechanism that is directly related to the value system and is activated when values are violated or ignored in behavior. By appealing to moral norms and values, guilt emerges as a means of psychological pressure, control, or subjugation. Conclusions. Guilt as a moral emotion plays an important role in regulating a person's behavior in line with their acquired values. The ability of an individual to experience guilt after violating ethical guidelines based on their value system promotes self-reflection, restoration of interpersonal relationships, and preservation of moral integrity. In this context, guilt emerges as an adaptive mechanism of moral self-regulation that maintains consistency between an individual's values and behavior. At the same time, in the interpersonal and social space, as well as depending on how a person perceives themselves through the prism of their own value, moral dignity, or imperfection, guilt can lose its personal regulatory function and become an object of external manipulative influence.
Keywords: маніпулятивний вплив; моральна травма; моральна емоція; почуття провини; цинізм; ціннісні орієнтації; цінності